![](https://fempers.se/wp-content/uploads/fp/0/fp_arkiv_12234.jpg)
Före detta presidenten Alberto Fujimori dömdes 2009 för brott mot mänskliga rättigheter och kidnappning till 25 års fängelse. Fujimori är ansvarig för en rad grova brott i Peru, bland annat massmorden under början av 1990-talet samt tvångssteriliseringarna av urfolkskvinnor.
Den nuvarande presidenten Pedro Pablo Kuczynski tillkännagav under sitt julaftonstal att han beslutat att benåda den fängslade ex-diktatorn. Detta som en ”humanitär gest” med hänvisning till fångens hälsotillstånd, meddelade Kuczynski. Människorättsorganisationer, bland dem Human rights watch (HRW) fördömde bestämt benådningen. HRW betonade att i en rättsstat ska det inte finnas någon särskild straffrihet för någon och att Fujimoris frisläppande uppfattas som en ”ful politisk uppgörelse för att rädda president Kuczynski från åtal på grund av korruptionsanklagelser”.
Feministiskt initiativ delar HRW:s syn och fördömer benådningen av Fujimuri.
Efter president Kuczynskis besked på julafton lät mobiliseringar till försvar av demokratin inte vänta på sig, särskilt från feministiskt håll. Offren för statsterrorn, försvarare av mänskliga rättigheter, feminister och andra grupper från det civila samhället vägrar att acceptera benådningen som innebär straffrihet för brott mot mänskligheten. Alberto Fujimori valdes som president 1990 och styrde, sedan han 1992 upplöst parlamentet, landet diktatoriskt med ”terroristbekämpning” som förevändning. Efter att ha flytt från landet på grund av korruptionsskandaler dömde högsta domstolen honom till 25 års fängelse, ansvarig för en massaker i Lima 1991 och en massaker på studenter vid Cantuta-universitetet 1992.
Men majoriteten av de brott mot de mänskliga rättigheterna som skedde under hans styre är ouppklarade. Det gäller till exempel de systematiska övergrepp, inklusive massakrer, som armén och paramilitära styrkor begick mot urfolksbyar på landsbygden samt tvångssteriliseringarna som genomfördes inom hälsovårdssystemet mot över 200 000 urfolkskvinnor som så kallat ”preventivmedel”. Perus inhemska konflikt 1985-2000 kostade landet över 70 000 människoliv, varav 70 procent var urfolk.
Den interamerikanska kommissionen för mänskliga rättigheter (CIDH) har fastställt att varken amnesti eller benådning är tillämpliga i fall av allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Dessutom har några ministrar och ansvariga för mänskliga rättigheter inom Kuczynski-regeringen nu avgått i protest mot det godtyckliga presidentbeslutet. Under tiden fortsätter protesterna och de kommer att intensifieras den närmaste tiden.
Feministiskt initiativ (Fi) har varit engagerat i försvaret av de mänskliga rättigheterna i Peru. På begäran av peruanska feminister har vi särskilt följt upp fallet med de tvångssteriliserade kvinnorna, varav 2 074 vågat stämma den peruanska staten med begäran om skadestånd men ännu inte fått gehör för sina rättvisekrav. Frågan lyftes av Fi:s EU-parlamentariker Soraya Post i underutskottet för mänskliga rättigheter så sent som i juni 2017.
Vi vill återigen uttrycka vårt stöd till de tusentals personer som drabbats av våldet i Peru, inte minst statsterrorismen. Vi solidariserar oss med de människorättsförsvarare som nu upprörs över benådningen av exdiktatorn Fujimori och säger nej till straffrihet för människorättsbrott.
Vi stödjer kravet från det peruanska civilsamhällets organisationer att den Interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna, i sitt arbete för att övervaka att domen för Barrios Altos massakern och Cantuta-fallen uppfylls, ogiltigförklarar benådningen av Fujimori. Vi förväntar oss att den svenska regeringen agerar bestämt i detta fall både genom EU och FN och andra instanser för att också stödja detta krav.